Reportáže v regionech
Králický Sněžník
Králický Sněžník je naším třetím nejvyšším pohořím. My se dnes vydáme přes vrchol Klepý do polského lázeňského městečka Miedzygorze, o jehož vznik se zasloužila královna Mariana Oraňská a které na konci 19. století patřilo k nejluxusnějším lázeňským střediskům v Německu. Naše cesta bude dlouhá něco málo přes dvacet kilometrů, cestou nás čeká řada zajímavostí. Jednou z prvních bude rozhledna na Klepém, která vyrostla před třemi lety. Krásnou krajinu na naší i polské straně si pak hned několikrát prohlédneme i z různých vyhlídek. Cestou vám prozradíme, že také Králický Sněžník měl svého vládce. Jmenoval se Krulišák a podle pověstí to byl pěkně poťouchlý tvor. Nutil lidi k různým neplechám a jednou prý zavedl švédské vojáky do rokle a seslal na ně velkou bouři, které je všechny pohřbila.
![](/img/n.gif)
![...](http://img.ceskatelevize.cz/ivysilani/indexes/photos/w512/212/212411000320923/220754.jpg?1348597337)
Králický Sněžník
Králický Sněžník
Králický Sněžník je naším třetím nejvyšším pohořím. My se dnes vydáme přes vrchol Klepý do polského lázeňského městečka Miedzygorze, o jehož vznik se zasloužila královna Mariana Oraňská a které na konci 19. století patřilo k nejluxusnějším lázeňským střediskům v Německu. Naše cesta bude dlouhá něco málo přes dvacet kilometrů, cestou nás čeká řada zajímavostí. Jednou z prvních bude rozhledna na Klepém, která vyrostla před třemi lety. Krásnou krajinu na naší i polské straně si pak hned několikrát prohlédneme i z různých vyhlídek. Cestou vám prozradíme, že také Králický Sněžník měl svého vládce. Jmenoval se Krulišák a podle pověstí to byl pěkně poťouchlý tvor. Nutil lidi k různým neplechám a jednou prý zavedl švédské vojáky do rokle a seslal na ně velkou bouři, které je všechny pohřbila.
![...](http://img.ceskatelevize.cz/ivysilani/indexes/photos/w512/212/212411000320923/220754.jpg?1348597337)
Králický Sněžník
Výrobce kuší
Vystřelit si aspoň jednou z kuše, to je nespíš přání každého pořádného kluka a možná i mnohých příslušnic něžnějšího pohlaví. Františkovi Keprtovi ale tyhle zbraně učarovaly natolik, že se rozhodl věnovat výrobě replik gotických a čínských. Při návštěvě u něj se dozvíme, že používá jasanové a lipové dřevo, prozradí nám, jak celý výrobní proces probíhá a co je při něm důležité. Zavede nás také do historie kuší. Věděli jste například, že jednuchého předchůdce kuše měl člověk k dispozici už před devíti tisícovkami let a že v té dnešní podobě se narodily v Číně ještě před naším letopočtem. Pokud vás zajímá, jak a kdy se dostaly do Evropy, kdy začaly být používány v armádách a také třeba různé zajímavosti z výroby, pak se můžete těšit.
![](/img/n.gif)
![...](http://img.ceskatelevize.cz/ivysilani/indexes/photos/w512/212/212411000320826/215917.jpg?1346074087)
Výrobce kuší
Divoká Orlice
Loni jsme společně pluli po Tiché Orlici a aby to její divočejší kolegyni nebylo líto, vyrazíme teď společně na Divokou Orlici. Ta pramení za našimi hranici, u polských sousedů, pak chvíli tvoří společnou hranici a u Zemské brány se definitivně stáčí do Čech. My ji chvilku budeme doprovázet. Nejprve si přitom prohlédneme starý kamenný most postavený na samém počátku minulého století italskými staviteli, kteří u nás hloubili železniční tunely. Pak se zastavíme u pašerácké lávky, na které bylo hodně živo třeba v období po první světové válce a také v Klášterci. Obdivovat budeme jeden z nejstarších kostelů v Čechách, který je zároveň jednou z nejvýznamnějších památek středověké architektury v Královéhradeckém kraji a také další unikát – nejstarší a nejmohutnější strom východních Čech.
![](/img/n.gif)
![...](http://img.ceskatelevize.cz/ivysilani/indexes/photos/w512/212/212411000320708/210206.jpg?1341861703)
Divoká Orlice
Arboretum Žampach
Obec Žampach v podhůří Orlických hor zmiňují historické prameny už v první polovině 14. století a ještě o něco starší je první zpráva o stejnojmenném hradu. Proto není divu, že tu na návštěvníky čeká řada hodně letitých pamětihodností. Na kopci Žampach například zbytky už zmiňovaného hradu. Prohlédneme si i zvoničku, která, díky nepřízni osudu, musela být stavěna hned třikrát. A pak také původně tvrz, kterou jezuité přestavěli na svou letní rezidenci a po zrušení jejich řádu se proměnila v zámek. V anglickém parku, který u zámku zřídili manželé Lützovovi na konci 19. století, nás přivítá rozlehlé arboretum s více než pětistovkou druhů a kultivarů dřevin. Najdeme mezi nimi i budoucího obra – sekvojec obrovský, který ve své domovině, kalifornských horách, dorůstá až do výšky sto metrů.